Kvaliteetse ehituskultuuriga Euroopa poole
Meie, kultuuriministrid, Euroopa kultuurikonventsiooni allkirjastanud riikide ja Euroopa Nõukogu vaatlejariikide delegatsioonide juhid, samuti UNESCO, ICCROM’i, Euroopa Nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Arhitektide Nõukogu, Euroopa Planeerijate Nõukogu, ICOMOS International’i ja Europa Nostra esindajad, kohtunud 20.-22. jaanuaril 2018.a. Davosis Šveitsis hr. Alain Berset’, Šveitsi Konföderatsiooni presidendi ning Föderaalse Siseasjade Osakonna juhataja kutsel, Euroopa Kultuuripärandi aastal 2018, Maailma Majandusfoorumi eelõhtul,
arvestades käesolevaid väljakutseid sh majandus- ja finantskriisi jätkuvaid mõjusid, neljandat tööstusrevolutsiooni, kiirenevat linnastumist, äärealade kahanemist, rännet ja sotsiaalseid muutuseid, kasvavat ebavõrdsust, kliimamuutusi ja keskkonnakahjustusi ning suurt mõju, mida need meie elukeskkonnale avaldavad;

olles teadlikud tõsistest sammudest, mida rahvusvaheline kogukond on astunud kaasavama ja jätkusuutlikuma maailma poole, kuid samuti andes aru olulisest tarvidusest neid pingutusi toetada ning arendada välja uusi lähenemisviise Euroopa ehitatud keskkonna kultuuriliste väärtuste kaitsmiseks ja edendamiseks;
mõistes määravat osa, mida kvaliteetne ruumiline keskkond mängib saavutamaks kestlikku ühiskonda, mida iseloomustab kõrge elukvaliteet, kultuuriline mitmekesisus, individuaalne ja kollektiivne heaolu, sotsiaalne õiglus ja sidusus ning majanduslik tõhusus; 
olles teadlikud üle kogu Euroopa nähtuvast trendist kvaliteedi langemise suunas nii ehitatud keskkonna kui maastike osas, mis ilmneb ehituse trivialiseerumises, disainiväärtuste nappuses sh kestlikkuse kaalutluse puudumises, näotu valglinna kasvus ja vastutustundetus maakasutuses, ajaloolise koe hävimises ning regionaalsete traditsioonide ja identiteedi kadumises; 
olles teadlikud, et on viimane aeg võtta kasutusele meetmed, mis tagaks, et tulevased sotsiaalsed, majanduslikud, keskkondlikud ja klimaatilised muutused ei vähendaks ehitatud keskkonna kvaliteeti, vaid pigem toimiks võimalustena paranemiseks ning et Euroopa Kultuuripärandi Aasta 2018, mille eesmärgiks on ehitatud keskkonna ajaloolise mõõtme väärtuse tunnistamine, on selleks sobiv hetk;

rõhutades, et igaühel, sõltumata taustast, on õigus kogeda, jagada ja kuuluda kultuurikeskkonda, et meie koos elamise ja ühiskonnana arenemise viisid on olemuselt kultuurilised, ning et elukeskkonna kujundamine on seega kultuuriline akt,

deklareerime:

Kultuuri keskne roll ehitatud keskkonnas
1.	Kultuur võimaldab ja suunab majanduslikku, sotsiaalset ja keskkondlikku jätkusuutlikkust. Ta kujundab meie identiteedi ja määratleb meie pärandi. Seetõttu tuleb asetada kultuur arenduspoliitikate keskmesse ning kultuuri rolli ühise hüve poole liikumisel tuleb rõhutada. Ei ole demokraatlikku, rahumeelset ja jätkusuutlikku arengut, ilma et kultuur oleks selle kese.
2.	Poliitikad peavad rõhutama kultuurikeskset kestlikku lähenemist igasugusele arengule igal pool ja kõigis mõõtkavades. Euroopa maastike ja kultuuripärandi väärtust ja asendamatust tuleb eraldi esile tõsta, mitte ainult linnades vaid ka ääremaal ja maapiirkondades ning oluline on aduda, et nad on omavahel seotud.
3.	Vajame hädasti holistlikku kultuurikeskset lähenemist ehitatud keskkonnale ning humanistlikku vaadet sellele, kuidas me ühiselt kujundame kohti, milles me elame ning pärandit, mille me enesest maha jätame.

Ehituskultuuri mõiste
1.	Ehituskultuur hõlmab kõiki inimtegevusi, mis muudavad ehitatud keskkonda. Kogu ehitatud keskkond on vaadeldav ühe objektina, mille koosseisu kuulub iga kavandatud ja ehitatud objekt, mis asetub looduslikku keskkonda ja suhetub sellega. Ehituskultuur hõlmab olemasolevaid hooneid, monumente ja teisi pärandobjekte, samuti ka uute kaasaegsete hoonete, taristu, avaliku ruumi ja maastike kavandamist ja ehitamist.
2.	Lisaks arhitektuursele, konstruktsioonilisele ja maastikulisele projekteerimisele ja materiaalsele realiseerimisele avaldub ehituskultuur ka protsessides, millega me kavandame ja menetleme ehitusprojekte, taristut, linnu, külasid ja maastikku.
3.	Ehituskultuur osutab detailsetele ehitusviisidele ja suuremõõtmelistele muutustele ja arengutele sisaldades nii traditsioonilisi kohalikke ehitusoskusi kui innovaatilisi tehnoloogiaid.

Meie nägemus kvaliteetsest ehituskultuurist
4.	Me vajame kiiresti uut, adaptiivset lähenemist ehitatud keskkonna kujundamiseks. Lähenemist, mille juured on kultuuris, mis aktiivselt toetab sotsiaalset sidusust, kindlustab keskkondlikku jätkusuutlikkust ning panustab kõigi ühiskonnaliikmete tervisesse ja heaolusse. Selline on kvaliteetne ehituskultuur..
5.	Ehitatud keskkonna disain, kavandatud objektide suhe ehitatud ja looduskeskkonda, ruumiline kooskõla, mõõtkava, materjalikasutus avaldavad otsest mõju meie elukvaliteedile. Kvaliteetne ehituskultuur väljendub seetõttu teadlikus läbiarutatud arhitektuurses lahenduses iga hoone ja maastikulise tegevuse puhul, prioriteediga kultuurilistel väärtustel lühiajalise majandusliku kasu ees. Seega, kvaliteetne ehituskultuur ei täida üksnes funktsionaalseid, tehnilisi ja majanduslikke nõudeid, vaid rahuldab ka inimeste sotsiaalseid ja psühholoogilisi vajadusi.
6.	Kultuuripärand on kvaliteetse ehituskultuuri keskne komponent. See, kuidas me kasutame, hoiame ja kaitseme täna oma kultuuripärandit, on tulevase kvaliteetse ehitatud keskkonna seisukohalt võtmetähtsusega.

Kvaliteetse ehituskultuuri kasu ühiskonnale
7.	Kvaliteetne ehituskultuur parandab meie kohatunnetust. Võimaldades inimestel määratleda ennast läbi oma elamise ruumi, toidame kaasavat ja sidusat ühiskonda ning pärsime diskrimineerimist ja radikaliseerumist, ühtlasi tugevdame lõimumist ja ühiskondlikku teadlikkust. See pole oluline mitte ainult linnakeskustes ja ajalootundlikel aladel vaid kõigis Euroopa elukeskkondades: äärelinnas ja maapiirkondades, külades, tööstusaladel ja taristul.
8.	Kvaliteetne ehituskultuur toetab elavaid ja segakasutusega naabruskondi. Ta loob keskkondi, mis kasutavad kaasaegseid kultuurilisi vahendeid, samal ajal austades kultuuripärandit. Ta pakub jätkusuutlikke elamistingimusi ja tugevdab sotsiaalset vastupanuvõimet valmistades korralikku, kättesaadavat ja ligipääsetavat elamispinda.
9.	Kvaliteetne ehituskultuur hoiab keskkonda. Ta toetab kestlikke transpordilahendusi, vastutustundlikku maakasutust, ta suurendab avalikke rohealasid linnades, toetab tervislikke eluviise ja bioloogilist mitmekesisust.
10.	Kvaliteetne ehituskultuur lisab majanduslikku väärtust luues parema kvaliteediga ja vastupidavamaid arendusobjekte ning soodsaid tingimusi majanduslikuks õitsenguks ühiskonnas. Ta kasutab ressursse säästlikult, tagades seega, et ka tulevased põlved saavad osa positiivsest sotsiaalsest ja majanduslikust arengust.

Kvaliteetse ehituskultuuri poole
11.	Kvaliteetne ehituskultuur eeldab tasakaalu planeerimise, kavandamise, ehitamise ja taaskasutuse kultuuriliste, sotsiaalsete, majanduslike, keskkondlike ja tehniliste aspektide vahel ühiskonna huvides ühise heaolu nimel.
12.	Kvaliteetne ehituskultuur peab saama osaks asjakohastest seaduslikest instrumentidest. Ehitatud keskkonna sh kultuuripärandi kvaliteet peab saama kohustuslikuks eesmärgiks kõigis tegevustes, millel on ruumiline mõju. Kvaliteedinõuet peab kaaluma kõrvuti majanduslike ja tehniliste aspektidega. Rakendatavad standardid ja normid peaks samuti võimaldama kvaliteetse keskkonna kavandamist.
13.	Kvaliteetne ehituskultuur saab areneda ainult läbi interdistsiplinaarse vaate, läbi igakülgse, valdkondadeülese, kõiki tasandeid kaasava koostöö poliitikakujundajate, pädevate valitsusasutuste ja spetsialistide vahel. Kuna koostöö läbib loovaid, funktsionaalseid ja sotsiaalseid aspekte, peavad kõik asjassepuutuvad distsipliinid ja spetsialistid osalema võrdsetel alustel. Kvaliteetse keskkonna edendamise oluliseks näiteks on interdistsiplinaarsed ja laiapõhjalised arhitektuurivõistlused. Edukaks toimimiseks vajab kvaliteetne ehituskultuur ka kodanikuühiskonna ja huvitatud avalikkuse kaasamist.
14.	Kvaliteetne ehituskultuur kutsub panustama haridusse ja teadlikkuse kasvu, mis aitab ühiskonnal paremini kujundada ehituskultuuriga seotud hinnanguid. Kõik asjassepuutuvad isikud, nii avalikus kui erasektoris, vastutavad meie ehitatud keskkonna kvaliteedi eest, kuna sellest saab pärand tulevastele põlvkondadele.

Rõhutades, et ehituskultuur ühise hüvena on valitsuste, organisatsioonide ja erasektori vastutusala ning et on kiire tarvidus tõsta teadlikkust olulistest kultuurilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest, keskkondlikest ja tehnilistest küsimustest selle ümber,

lubame:
15.	Teadvustada ja levitada kvaliteetse ehituskultuuri ideid ja põhimõtteid kõigile asjassepuutuvatele isikutele, sh teistele valitsuse liikmetele ja avalikkusele, eriti noortele, tuues sobival viisil välja nende kasuliku mõju ühiskonnale;
16.	Töötada välja ja rakendada paremaid poliitikaid, mis hõlmavad kultuurikeskset ehituskultuuri ja juurutada kvaliteetset ehituskultuuri kui üht poliitikate keskset eesmärki; 
17.	Toetada edasisi tegevusi ja meetmeid, mis panustavad kvaliteetse ehituskultuuri visiooni levitamisesse ja rakendamisesse;
18.	Suunata kõiki asjassepuutuvaid osapooli, nii avalikust kui erasektorist, tunnistama kvaliteetse ehituskultuuri kasulikku mõju ühisele hüvele ning teadvustama oma vastutust selle rakendamisel, eriti ehituskultuuripõhiste investeeringute osas;
19.	Julgustada teisi maailma piirkondi tunnistama kvaliteetse ehituskultuuri väärtust ja liituma protsessiga;
20.	Tulla taas kokku mitte hiljem kui 10 aasta pärast ja arutada, millised on olnud kvaliteetse ehituskultuuriga Euroopa poole liikumise edusammud.

Davos (Šveits), 22. Jaanuar, 2018.a. 

Deklaratsiooni originaalid:
https://davosdeclaration2018.ch/ 
Mitteametlik tõlge
Indrek Rünkla
31.01.2017