SISUKORD

SELETUSKIRI

1.	PLANEERINGU EESMÄRK							lk 2

2. ARVESTAMISELE KUULUVAD PLANEERINGUD JA DOKUMENDID     lk 2

3.  OLEMASOLEVA OLUKORRA ISELOOMUSTUS                                          lk 2

4. PLANEERIMISE LAHENDUS				                                    lk 2						
4.1. Planeeringu linnaehituslik põhjendus, funktsionaalsed, looduslikud ja linnaehituslikud seosed.
4.2.	Planeeritava ala kruntideks jaotamine
4.3.	Maa-ala hoonestamise ja kasutamise põhimõtted

5. HALJASTUS, KESKKONNA- JA TERVISEKAITSE, LIIKLUS      		lk 7                                                       
5.1. Haljastus
5.2. Keskkonna- ja tervisekaitse abinõud
5.3. Tänava maa-alad, liikluskorralduse põhimõtted

6.TEHNOVÕRGUD									lk 8
6.1. Üldosa
6.2. Elektrivarustus
6.3. Gaasivarustus
6.4. Veevarustus
6.5. Olmekanalisatsioon
6.6. Vihmavete kanalisatsioon ja drenaaz
6.7. Tänavavalgustus

7. NÕUDED SUPELRANNA PLANEERIMISEKS JA 
     EKSPLUATEERIMISEKS							lk 9

8. KOOSKÕLASTUSTE KOKKUVÕTE 
    JA KOOSKÕLASTSE KIRJAD             						lk 11

JOONISED (M 1:1000)								 
1.	Tugiplaan									           lk 14
2.	Põhijoonis, liikluskorraldus, haljastus					           lk 15
3.	Tehnovõrgud								           lk 16

SELETUSKIRI

2.	PLANEERINGU EESMÄRK
Käesoleva planeeringuga on esitatud olemasolevale linnaehituslikule situatsioonile ja krundijaotusele tuginedes maa-ala hoonestamise ning üldises kasutuses olevate alade perspektiivne areng. Detailplaneeringuga on lahendatud järgmised eesmärgid:
1. Supelranna piiride ja kasutustingimuste täpsustamine ja üldkasutatavate puhkealade kujundamise tingimuste määramine.
2. Ranna teenindamiseks vajalike hoonete kruntide ja ehitusõiguse määramine.
3. Ujula ja Puiestee tänava hoonestamata maa-ala kruntimine ning kruntide ehitusõiguse määramine.
Planeeringuga on määratud tänavate ja juurdepääsuteede maa-alad, liikluskorralduse ja parkimise põhimõtted ning   piirkonna haljastus ning kuivendus.
Planeeritava ala pindala on 16,7 ha.

2. ARVESTAMISELE KUULUVAD PLANEERINGUD JA DOKUMENDID
Tartu linna üldplaneering, 1999.a; Emajõe luhtade rekreatiivse potentsiaali uuring, TÜ 1997.; Emajõe kalda-alade arengu konseptsioon, 1998; (Tartu LV 05.03.98 protokolliline otsus nr.18).; Tartu linna RSN TK otsus “Looduse kaitsest Tartu linnas” p. 2 ja 3, 1986.; Puiestee 7,  Ujula 55, Staadioni 5 DP, arh. Nr.963-98; Ujula 59 projekteerimistingimused PT-118-98; Tartu Linnavalitsuse 23.07.98 korraldus nr 2096 “Ujula tänava piirkonna detailplaneeringu lähteülesande kinnitamine.
Detailplaneeringu koostamise aluskaardiks on kasutatatud OÜ Maamõõdukeskuse  EO Map poolt koostatud geodeetilist alusplaaani, täpsusastmega 1:500, töö nr 98 K527, mõõdistamise aeg 10.10.98.

3.  OLEMASOLEVA OLUKORRA ISELOOMUSTSUS
Planeeritava ala kruntide aadressid ja kehtiv sihtotstarve:
Ranna tee 5 - 55666 m2; üldmaa;
Ujula 110-  4874 m2;  üldmaa;
Ujula 59 – 1175 m2; elamumaa;
Puiestee 7 -  20883 m2; tootmismaa;
Puiestee 7a-  31,1m2; tootmismaa.
Krundid on moodustamata jõe ja kalmistu vahelisel alal ning Puiestee 7 ja Ranna tee 5 kruntide vahelisel alal. Planeeritav ala on suures osas hoonestamata. Enamus olemasolevatest hoonetest ei ole arhitektuurselt terviklikud. Planeeritaval alal asuvad Puiestee 7 krundil amortiseerunud kasvuhooned  ja abihooned. 

4. PLANEERIMISE LAHENDUS
4.1. Planeeringu linnaehituslik põhjendus, funktsionaalsed, looduslikud ja linnaehituslikud seosed.
Detailplaneeringu lahenduse väljatöötamisel on arvestatud:
·	olemasoleva loodusliku keskkonna säilitamise vajadusega,
·	antud piirkonnas ajalooliselt väljakujunenud funktsioonidega (supelrand),
·	planeeritava ala naabruses olevate hoonete funktsioonide ning mahtudega,
·	 planeeritava ala asukohaga Emajõe lähivööndis,
·	jalakäijate teede väljakujunenud suundade säilitamise ja täiustamisega,
·	parkimiskohtade vajadusega rannahoone, supelranna ja ujula tarbeks,
·	omapärase ning keerulise reljeefiga,
·	antud piirkonna väljakujunenud tänavate struktuuriga,
·	Kinnisvaraturul kujunenud nõudmise analüüsist kruntide pindala määramisel.
Planeeritav ala asub praeguseks ajaks linnast suhteliselt isoleeritud piirkonnas. Planeeritavate elamute ning ühiskondliku  hoonega on antud tingimused piirkonna funktsionaalseks sidumiseks linnaga ning loodusliku keskkonna korrastamiseks. 

4.2.	Planeeritava ala kruntideks jaotamine
Krundijaotusel on jälgitud väljakujunenud naabrusalade krundijaotust. Samas on lähenetud igale krundile individuaalselt, et tagada parim võimalikest lahenduskäikudest. Samuti on püütud tagada tänapäeva linnaehitusele ja linnamajandusele oluline eesmärk –ruumi- ja funktsioonitihedus. Planeeringus on arvestatud kruntide omanike ettepanekuid.

4.3.	 Maa-ala hoonestamise ja kasutamise põhimõtted
Detailplaneeringuga nähakse ette nii supelranna korrastamise kui ka uue ranna-ning ujulahoone rajamine. Omapärane on ka planeeringuala reljeef, mis tõuseb astmeliselt Puiestee tänava suunas ning võimaldab lahendada erinevalt nii ehitiste arhitektuurset lahendust kui ka arvestades hoonetest avanevaid vaadetekombinatsioone. Reljeef seab samas ka piiranguid, eriti just päikesevalguse ning kruntidele juurdepääsetavuse suhtes. Nimetatud probleemide lahendamiseks on krundid planeeritud suhteliselt suure pindalaga ning loomuliku valguse tagamiseks on võimaldatud fassaadide avamine lõunasse. Samuti võimaldab antud reljeef hoonete rajamist mäenõlvadesse ning terasside rajamist, mis muudavad ehitised eripärasteks ja võimaldavad tekitada huvitavaid ruumielamusi. Ujula tänava piirkonna planeeringualal tuleb tagada hoonestuse kvaliteet lähtuvalt nii asukohast, reljeefist kui ka loodusest, püüdes ära kasutada kõik loetletud variantidest tulenevad eelised ja võimalused.
Ujula tänaval: Ujula tänava algusesse on planeeritud rannahoone, mis täidab ka supelranna teeninduskeskuse ülesannet. Ujula tänav on planeeritud hoonestada kahelt poolt suuremate ühepereelamutega (nn. villadega). Pos 6-16  kavandatud hoonetele juurdepääsud on välja ehitatavad ja hooldatavad kruntide omanike poolt ning jäävad nimetatud  konkreetse teega külgnevate kruntide omanike ühisomandiks. Nimetatud teed on käsitletavad erateena Teeseaduse paragrahv 4 tähenduses.
Puiestee tänaval: Puiestee 7 krundil asuvad abi- ja kasvuhooned on võimaluste ilmnemisel lammutatavad omaniku kulul. Puiestee tänava äärde kavandatud elamute puhul on oluline  jälgida reljeefist tulenevat ning piirkonnas väljakujunenud hoonerütmi- ja suurust. Samuti tuleb katuste ja terrasside projekteerimisel jälgida võimalikku harmoneerumist reljeefiga. Puiestee 7 krundi loodeservas asuv abihoone rekonstrueeritav. Pos 3, 4 ja 5 hoonetele on kavandatud juurdepääsud servituutidena ja on välja ehitatavad ning hooldatavad kruntide omanike poolt. Krundi pos 5 ja pos 6 piire on võimalik planeeringule vastavalt muuta krundiomanike kokkulepel.
Tabelis 1 on antud kruntide planeeringuga ette nähtud suurus, ehitusõigus ja arhitektuursed nõuded ning maakasutuse ja ehitamise erinõuded. 

Tabel 1.
Positsioon	Sihtotstarve,
Krundi pindala m2,
Täisehitusprotsent, Korruselisus, 
Räästakõrgus, 
Katusekalle	Maakasutuse ja ehitamise tingimused	
POS 1 
	100% tootmismaa
31m2
ei määrata
1K
ei määrata
ei määrata	Lubatud alajaama rajamine.	
POS 2 
	100% ärimaa
6947 m2
35%
1-2 K
 max H= 58,00
ei määrata	Kohustuslik ehitusjoon. Teeservituudi vajadus kruntide pos 5,4,3 ja 1 kasuks. Trassiservituudi vajadus. Minimaalselt 46 parkimiskoha vajadus.  Juurdepääsu hooldamine toimub  kruntide pos2, 3, 4, ja 5 omanike poolt.	
POS 3 
	100% elamumaa
5423 m2
15%
1-2 K
 max H= 55.30 
max 20	Kohustuslik ehitusjoon. Teeservituudi vajadus kruntide pos 5 ja 4 kasuks. Trassiservituudi vajadus. Juurdepääs krundile Puiestee tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Juurdepääsu hooldamine toimub  kruntide pos2, 3, 4, ja 5 omanike poolt.	
POS 4 	100% elamumaa
5114,5 m2
15%
1-2 K
 max H= 55.30 
max 20	Kohustuslik ehitusjoon. Teeservituudi vajadus krundi pos 5  kasuks. Trassiservituudi vajadus. Juurdepääs krundile Puiestee tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Juurdepääsu hooldamine toimub  kruntide pos 2, 3, 4, ja 5 omanike poolt.	
POS 5 	100% elamumaa
3655 m2
15%
1-2 K
 max H= 55.30 
max 20	Kohustuslik ehitusjoon. 
Juurdepääs krundile Puiestee tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Juurdepääsu hooldamine toimub  kruntide pos 2, 3, 4, ja 5 omanike poolt.
	
POS 6      
	100% elamumaa
929 m2
25%
2-3 K
 max H= 55.30 
max 20	Soovituslik katuse harjajoon. Juurdepääs krundile Ujula tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Trassiservituudi vajadus. 	
POS 7
	100% elamumaa
977 m2
25%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Soovituslik katuse harjajoon.  Juurdepääs krundile Ujula tänavaltehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Trassiservituudi vajadus.	
POS 8
	100% elamumaa
809 m2
25%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Kohustuslik ehitusjoon,  soovituslik katuse harjajoon. Juurdepääs krundile Ujula tänavalt, ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. 	
POS 9
	100% elamumaa
1096 m2
20%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Soovituslik katuse harjajoon. Juurdepääs krundile Ujula tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Trassiservituudi vajadus.	
Positsioon	Sihtotstarve,
Krundi pindala m2,
Täisehitusprotsent, Korruselisus,
 Räästakõrgus, 
Katusekalle	Maakasutuse ja ehitamise tingimused	
POS 10
	100% elamumaa
768 m2
30%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Kohustuslik ehitusjoon, soovituslik katuse harjajoon.  Juurdepääs krundile Ujula tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. 	
POS 11
	100% elamumaa
1189 m2
20%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Soovituslik katuse harjajoon. Juurdepääs krundile Ujula tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Trassiservituudi vajadus.	
POS 12   
 	100% elamumaa
883 m2
25%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Kohustuslik ehitusjoon, soovituslik katuse harjajoon. Juurdepääs krundile Ujula tänavalt  ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega.	
POS 13
	100% elamumaa
865 m2
25%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Kohustuslik ehitusjoon, soovituslik katuse harjajoon.  Juurdepääs krundile Ujula tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega.	
POS 14    
	100% elamumaa
3000  m2
20%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Soovituslik katuse harjajoon. Juurdepääs krundile Ujula tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Trassiservituudi vajadus.	
POS 15    
 	100% elamumaa
680 m2
20%
1-2 K
 Hr= 39,10 katusekalle max 20	Kohustuslik ehitusjoon, soovituslik katuse harjajoon. Trassiservituudi vajadus.	
POS 16	100% elamumaa
2970 m2
20%
1-2 K
 Hr=39,10 
max 20	Soovituslik katuse harjajoon. Juurdepääs krundile Ujula tänavalt ehitada välja koos naaberkruntide valdajatega. Trassiservituudi vajadus.	
POS 17
	100% tootmismaa 
31m2
ei määrata
1K
ei määrata
ei määrata
	Lubatud ainult alajaama rajamine.	
POS 18
	100% elamumaa
1120m2
25%
1-2 K, 
Hr=38,50
max 30	Kohustuslik ehitusjoon ja  katuse harjajoon.	
POS 19
	100% elamumaa
1123m2
25%
1-2 K, 
Hr=38,50
max 30	Kohustuslik ehitusjoon ja katuse harjajoon.  	
POS 20
	100% elamumaa
1232m2
20%
1-2 K, 
Hr=38,50
max 30	Kohustuslik ehitusjoon ja  katuse harjajoon.	
POS 21
	100% elamumaa
1062m2
20%
1-2 K, 
Hr=38,50
max 30	Kohustuslik ehitusjoon ja  katuse harjajoon.	
POS 22
	100% elamumaa
1091m2
20%
1-2 K, 
Hr=38,50
max 30	Kohustuslik ehitusjoon ja  katuse harjajoon. 	
POS 23  
  	100%  elamumaa
1276m2
20%
1-2 K, 
Hr=38,50
max 30	Kohustuslik ehitusjoon ja  katuse harjajoon. Trassiservituudi vajadus.	
POS 24   
 	100%  elamumaa
1105m2
25%
1-2 K, 
Hr=38,50
max 30	Kohustuslik katuse harjajoon. Trassiservituudi vajadus.	
POS 25 
	100% transpordimaa
14942m2
ei määrata
ei määrata
ei määrata
ei määrata	Lubatud 140 kohalise parkla rajamine.	
POS 26 
 	80% üldmaa, 20% ärimaa
21248m2
30 %
2-3 K, 
max H=44,50;ei määrata	Lubatud ainult rannahoone ja seda teenindavate äriotstarbeliste teeninduspunktide ehitamine ning supelranna rajamine. Hoonel on kohustuslik ehitusjoon. lubatud 42 kohalise parkla rajamine.	
POS 27	100% üldmaa
20989 m2	Avalikult kasutatava supelranna maa-ala.	

Kalmistu ja Ujula tänava vahelise maa-ala maaksutuse sihtotstarbeks on üldmaa. 

5. HALJASTUS, KESKKONNA- JA TERVISEKAITSE, LIIKLUS

5.1. Haljastus
Üldkasutusega supelrandade haljastuse  valgustuse ning pargiteede lahendused määratakse haljastusprojektiga. Olemasoleva haljastu  ajalooliselt väljakujunenud terviklikkuse huvides on jäetud Ujula 120 krunt hoonestamata ning jäetud üldkasutusega pargiks. Planeeringu koostamisel on lähtutud olemasoleva haljastuse võimaliku säilitamise põhimõttest. Eemaldada võib need puud, mis jäävad rajatavate teede ja parklate alla, kui nii nähakse ette parkla rajamise tööprojektis. Planeeringualale on ette nähtud täiendavalt kõrghaljastust. Enamus kruntidest on elamumaa maakasutuse sihtotstarbega ja täisehituse protsent antud alal ei ületa 30 %, mis võimaldab ala piisavat võimalikku haljastust. Haljastuse eesmärgiks on aidata kaasa erineva identiteediga elamupiirkondade loomisele ning linnaehitusliku keskkonna pingestamisele ja elavdamisele ning peamiste jalg-ja jalgrattateede märgistamiseks ning ääristamiseks.  Lähtudes elamupiirkonna mikrokliima parendamise vajadusest ning supelranna isoleerimisest Ujula tänava liiklusmürast on supelranna ja elamute piirkonna vahelisele alale ette nähtud kõrghaljastusega kaitsehaljastusvöönd. Planeeritava ala olulisemad kergliiklusega liikumisssuunad peavad olema  markeeritud selgelt ja terviklikult üheliigiliste puude rea või alleega. Haljastusel on ka oluline osa planeeringuala jõe poole langeva reljeefi pinnavormide väljatoomisel ja tasapinnalisusele efektsuse lisamisel, ühendades nii looduslikke kui ka rajatud haljastuid. Sama oluline on autoteede ääristamine haljasribadega, millega välditakse kitsaste tänavakoridoride teket ning hajutatakse tänavamaa-alade üleminekut elamumaaks. Kõik üldmaa sihtotstarbega maa-alad jäävad avalikku kasutusse.

5.2. Keskkonna- ja tervisekaitse abinõud
Planeeringuga kehtestatud keskkonnakaitselised piirangud ja kitsendused on järgmised:
•	Planeeringuga on tehtud ettepanek kaitstava looduse üksikobjekti, Kalmistu paljandi, piiranguvööndi määramiseks Ujula tänavani. Piiranguvööndi ulatuses kehtivad kuni kaitse-eeskirja ja kaitsekorralduskava kinnitamiseni kaitstavate loodusobjektide seaduse  13 sätestatud nõuded. Keelatud on: uute maaparandussüsteemide rajamine, maa-ainese kaevandamine, puhtpuistute kujundamine, jäätmete ladustamine, väetiste ja mürkkemikaalide kasutamine, teede, õhuliinide ja muude kommunikatsioonide rajamine, uute ehitiste püstitamine, mootorsõiduki ja jalgrattaga liiklemine selleks mitte ettenähtud ja tähistamata liiklusteel, telkimine, lõkke tegemine ja rahvaürituste korraldamine.
•	Emajõe kaldale on määratud ehituskeeluvöönd vastavalt Tartu linna üldplaneeringule.
•	Perspektiivselt  nähakse ette olemasoleva veevõtukoha, kui reostusohtliku objekti likvideerimine.
•	Planeeritud ala sademeveed juhitakse läbi puhasti, olemasolev ja planeeritud parkla varustatakse õli-mudapüüduritega.
•	Piiritletud on supelranna ala ning määratud tingimused selle kasutustingimused.
•	Detailplaneeringuga on tehtud ettepanek vähendada Puiestee 9a krundil asuvate puurkaevude sanitaarkaitsetsooni. Enne keskkonnaministri nõusoleku andmist sanitaarkaitsetsooni vähendamiseks ei ole lubatud väljastada 50 m sanitaarkaitsetsooni jäävate hoonete  ja rajatiste ehitusluba.
Prügimajandus on vaja lahendada vastavalt Tartu linna jäätmekäitluse eeskirjale ja jäätmekavale. Jäätmekogumiskohtadele tuleb tagada jäätmeveo teenindamiseks vajaliku transpordi juurdepääs. Ärihoonete juures peavad olema erijäätmete kogumiskonteinerid.
Võttes aluseks Tervisekaitseinspektsiooni 08.06. 2001.a kirja nr. 4.5-2/918 on kruntidel pos. 1, 2, 3, 14 ja 16 elamute ehitamise keeld lähemale, kui 50m kalmistu krundi piirist.

5.3. Tänava maa-alad, liikluskorralduse põhimõtted
Planeeringuga nähakse ette Ujula t rekonstrueerimine ja parklate laiendamine supelranna teeninduspiirkonnas. Ujula t terrassidele ja Puiestee tänava lähivööndisse kavandatud elamute juurdepääsud ehitatakse välja krundiomanike kulul. Jalg-ning jalgrattateele on nähtud ette ala piki Emajõge ja supelranda. 

6.TEHNOVÕRGUD
6.1. Üldosa
Käesoleva detailplaneeringuga  on lahendatud Puiestee 7 kinnistu jagamisel tekkinud kruntide ning Ujula tn äärde planeeritud hoonete insenerivõrkude planeerimine. Planeeringuga on antud perspektiivne veetarve,  tarbitav elektrivõimsus, gaasivajadus jt.planeeritava kvartali tehnilist infrastruktuuri puudutavad parameetrid. Olemasolevatele ning planeeritud kommunikatsioonidele, mis läbivad kinnistuid, on ette nähtud servituutide vajadus.
6.2. Elektrivarustus
Antud hetkel jääb planeeritavasse alasse Puiestee 7 A kinnistul paiknev konteineralajaam. Uue hoonestuse rajamisel Puiestee 7 kinnistule tõstetakse alajaam üle  planeeringuga ette nähtud krundile. Planeeritavasse  alasse jäävad hooned vajavad elektrienergiat 230 kW ulatuses. Ujula tn äärsete hoonete varustamiseks elektrienergiaga on pos. 17 krundile ette nähtud uus alajaam, planeeritud võimsusega 400 kW. Kui edaspidi planeeritakse Ujula tn 90 ja Ranna tee 13 vaheline ala, on vajalik nimetatud alale ette näha uus alajaam, mis varustaks elektrienergiaga nii planeeritavat ala kui ka rannahoonet, mille planeeritav võimsus oleks 200 kW. Planeeritud hooneid varustatakse elektrienergiaga lähimast alajaamast maakaablite abil. Kaablite koridorid on ette nähtud tänavate kõnniteede alla.
6.3. Gaasivarustus
Planeeritavasse alasse jääb Tartu kesksurve ringtorustik ning Puiestee tn kesksurve gaasitorustik. Planeeritud hoonete varustamiseks maagaasiga on ette nähtud kaks gaasiregulaatorpunkti. Üks pos. 1 krundile planeeritud  alajaama kõrvale, koormus planeeritavast alast 83,5 nm3 ööp ning teine krundi pos. 22 ette, koormus planeeritavast alast 270 nm3 ööp. Tänavate ja juurdepääsude alla on ette nähtud koridorid madalsurvetorustike rajamiseks. Planeeritud GRP-de madalsurvetorustikud ühendatakse Ujula t. ning Puiestee 7 ja 7A kinnistuid läbiva torustikuga.
6.4. Veevarustus
Ujula t. äärsete hoonete joogiveega varustamiseks on ette nähtud Ujula tänavale ja tupiktänavate alla  veetorustikud. Lähim olemasolev veetorustik on Lubja ja Ujula tn ristmikul. Puiestee tn äärsete hoonete varustamiseks joogiveega tuleb rajada ringliin Pos 2. krundilt Puiestee 11a krundile. Hüdrandikaevude asukohad lahendatakse tööprojektiga vastavalt kehtivatele normidele. Planeeritava ala prognoositav veevajadus on 67,0m3ööp. Pos 6-16 asuvate hoonete veetrasside liitumispunktid asuvad Ujula tänaval. Veevõrgu väljaehitamine toimub vastavalt liitumiseeskirjale krundivaldajate/kinnisvara arendajate kulul. Kruntidele rajatavate, teisi krunte teenindavate torustike maa-ala torustike maa-ala osas seatakse tähtajatu  tasuta isiklik kasutusõigus võrguvaldaja kasuks kandega kinnisraamatusse. Krundisiseste torustike hooldus- ja remondikulud jäävad tulevaste krundivaldajate kanda. 

6.5. Olmekanalisatsioon
Pos 6-24  kruntidele planeeritud elamute heitveed kanaliseeritakse Ujula tänavale rajatavasse  kanalisatsioonitorustikku, mille eelvooluks on olemasolev kaev Ujula 55 ees ja mis rajatakse vastavalt liitumislepingule krundivaldajate/kinnisvara arendajate kulul. Ranna tee 13 krundile planeeritud supelhoone  kanaliseerimine tuleb lahendada pumpamise teel. Pos 3, 4, 5 krundid kanaliseeritakse Ujula tn olemasolevasse torustikku pos. 3 krundile rajatava torustiku kaudu.  Pos. 2 krundi kanalisatsioon juhitakse Puiestee tn olemasolevasse torustikku. Pos 6-16 kruntidele kavandatud hoonete kanalisatsioonitrasside  liitumispunktid asuvad Ujula tänaval. Kanalisatsioonivõrgu väljaehitamine toimub järgmiselt: torustikud kuni hooneteni ehitatakse välja krundivaldajate kulul. Kruntidele rajatavate ja krunte läbivate torustike maa-ala osas seatakse tähtajatu tasuta isiklik kasutusõigus võrguvaldaja kasuks kandega kinnisraamatusse. Samuti jäävad krundisisesteja krunte teenindavate  torustike hooldus- ja remondikulud tulevaste krundivaldajate kanda. Pos 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11, 14 ja 16 kruntide igakordsete omanikega sõlmitakse leping olemasoleva kanalisatsioonitorustiku maa-ala osas tasuta kasutusvalduse  seadmiseks võrguvaldaja kasuks. Kasutusvaldus lõpetatakse torustiku ümberehitamisel Ujula tänavale. Kasutusvalduse lõpetamise õigus on valdajal, kui ta loobub tegelikust võimust asja üle. Nimetatud kruntide piirile võib torustiku maa-alal rajada ainult kergpiirdeid. Olemasoleva kanalisatsioonitoru kasutusvaldus seatakse 3m kummalegi poole toru küljest.
6.6. Vihmavete kanalisatsioon ja drenaaz
Et vältida vihma-ja lumesulamisvete valgumist kõrgematelt aladelt madalamatele, on Ujula tn  äärde planeeritud kraavid. Kraavide eelvooluks on Ujula tn alla planeeritud sadevetekanalisatsioonitorustik, kuhu tuleb ühendada ka restkaevude torustikud. Planeeritavalt alalt kogutud vihma-ja drenaaziveed suubuvad Emajõkke allpool ujulat, läbides eelnevalt rajatava parkla alla planeeritud õlipüüdja. 
6.7. Tänavavalgustus
Ujula tn valgustamine on lahendatud valdavalt üherealisena, ühe konsooliga tänavavalgustusmastide abil. Puiestee tn elamute ühendustee valgustamine tuleb lahendada kasutajate vahelise kokkuleppe alusel.

7.  NÕUDED SUPELRANNA PLANEERIMISEKS JA EKSPLUATEERIMISEKS
Kruntidel Ranna tee 13 ja 15 asuv supelrand kannab  vastavalt Tartu linna üldplaneeringule  nimetust - Ujula tänava supelrand. Supelranna asukoht on kooskõlastatud Tartu linna üldplaneeringu raames Teede- ja Sideministeeriumi 05.07.1999 kirjaga nr 15-17/ 13-15/2515. Supelrand jääb  munitsipaalomandisse ja peab olema avalikult kasutatav.
Nõuded supelranna planeerimisele ja asutamise, kasutamise ja hooldamise kohta on sätestatud ranna- ja kaldakaitseseadusega ning Vabariigi Valitsuse 25. juuli 2000.a määrusega nr. 247 “Tervisekaitsenõuded supelrannale ja suplusveele”. Nimetatud määrus reguleerib ka Ujula t supelranna asutamist, kasutamist ja hooldamist. Planeeringuga seatavad tingimused supelranna arendamiseks on välja töötatud koostöös  MTÜ Selts Eesti Vetelpäästega. 
Planeeringuga seatavad tingimused:
-	piiritleda supelranna akvatoorium 
-	puhastada ja kontrollida suplemiseks ja ujumiseks eraldatava veekogu osa põhi ning teostada ujumisakvatooriumi mõõdistus ja kaardistustööd;
-	puhastada mudast ja ujumist segavast taimestikust supelranna veeala;
-	täita ohtlikud augud supelranna veeala hõlmavas osas kruusa ja liivaga, taimestikust ning mudast puhastatud alale vedada uut puhast liiva;
-	tähistada supluseks ja ujumiseks kasutatava veekogu osa välimine piir signaalvärvi märgupoide liiniga, milles märgupoide omavaheline kaugus ei ületa 20 meetrit ja vee sügavus supelranna veeala üldkasutatava osa tähistatud alas ei ületa 1,8 m. Laste ujumiskohta valmistada ja paigaldada spetsiaalse plastikust võrguga piirded mitte sügavamale kui 0,7 m.;
-	tähistada veeliiklust reguleerivate märkide ja märgupoidega veesõidukite liiklemiseks kasutatav ning supelrannaga külgnev veeala Emajões;
-	haljastada supelranna ja elamukruntide vahelina territoorium, rajada kõnniteed vastavalt planeeringule ning tasandada ja puhastada supelranna pindmine liivakiht. Kõnniteede projekteerimisel näha ette võimalus liikumispuuetega inimeste liikumiseks parklast kuni supelranna veeala piirile koos ohutuks vette laskumiseks ning ohutuks veest väljatulekuks vajalike sildade ja abivahenditega vastavalt skeemil näidatud asukohale;
-	vetelpääste hoone kuulub säilitamiseni kuni supelmaja valmimiseni, olemasolev sildumisala asukoht säilitatakse vetelpääste töödega seotud aluste sildumiskohana;
-	korrastada aadressil Ujula tn. 96 asuv autode parkimisplats, nähes selles ette kuni 135 parkimiskohta supelranna tavakülastajatele ning vähemalt 5 kohta liikumispuuetega inimestele. Müra ja heitgaasida vähendamiseks rajada supelranna puhkeala ja parkimisplatsi vahele riba kõrghaljastusega;
-	näha ette võimalus meestele ja naistele eraldi käimlate rajamiseks vastavalt skeemile; Supelranna vajaduseks arvestatakse vähemalt üks käimlakoht supelranna 200 kasutaja kohta. Ujula tänava supelranda tuleb ette näha minimaalselt 2 käimla kohta naistele ja 2 käimla kohta meestele. Käimlate rajamisel tuleb lähtuda kehtivatest tervisekaitsenõuetest ja arvestada liikumispuuetega inimeste vajadusi;
-	rajada supelranda joogiveesüsteemid vastavalt skeemile (vastavate veevarustusvõrkude valmimiseni võiks supelranna vetelpääste kasutuses olevasse hoonesse paigaldada veeautomaat);
-	paigaldada supelranna puhkealale vähemalt 6 riietuskabiini (arvestatud on 1 riietuskabiin 2500 m² kohta);
-	paigaldada supelranda minimaalselt 10 prügiurni ja 4 prügikonteinerit (prügiurnid paigutatakse veepiirist 5–10 m kaugusele minimaalse tihedusega üks prügiurn 1600 m² supelranna maismaapindala kohta. Konteinerid paigutatakse veepiirist vähemalt 100 m kaugusele ning neid peab olema vähemalt üks 4000 m² supelranna maismaapindala kohta);
-	paigaldada supelranna maa-alale nähtavasse kohta supelranda külastavate isikute tarbeks infotahvlid, mis sisaldavad informatsiooni- supelranna valdaja nimetuse,  supelranna lahti oleku aja, vee ja õhu temperatuuri, tuule ja lainetuse tugevuse ning suplusvee kvaliteedi ja  supelrannas kehtivate keeldude kohta. 
-	paigaldada supelranna puhkealale nõuetekohased päästevahendid (vähemalt 3 viskeliiniga varustatud päästerõngast);
-	paigaldada vähemalt üks lipuvarras ujumist keelava või lubava lipu tarbeks;
-	paigaldada supelranna puhkealale liiklust ning lemmikloomadega rannas viibimist keelavad ja teenuste osutamisele viitavad suunamärgid. Vajadusel tuleb lisada paigaldatud märkidele täpsustavad lisatahvlid.